Perusosaaja+Laitteisto


 * Paluu Etusivulle**
 * Paluu Perusosaaja-sivulle**

**Hyvin vähän laitteistosta**
Pöytätietokoneen koostumus on pysynyt varsin vakaana. Television kuvaputkea muistuttava näyttö, kirjoituskoneen näppäimistö täydennettynä tietokoneen käytössä tarvittavilla näppäimillä, puolen metrin korkuinen tai levyinen peltilaatikko, jossa on emolevy kuin Äiti Maa, josta kaikki kasvaa. Keskusyksikön sisältä emolevyyn kiinnitettynä löytyy pieni mutta nopea suoritin eli prosessori. Pöytäkoneen kehitys on ulkonaisesti ollut hidasta, joskin parhaillaan ollaan vähitellen siirtymässä litteisiin näyttöihin. Raskaan ja tilaa vievän pöytäkoneen sijasta yhä useammin kotiin hankitaan salkkutietokone. Salkkumikrot, joissa muuten ei yleensä ole kantokahvaa, ikävä kyllä, ovat viime vuosina hinnoiltaan halventuneet.

Nollia ja ykkösiä
Tietokone perustuu binaari- eli kaksilukujärjestelmälle. Kaikki kirjaimet ja numerot ilmaistaan nollilla ja ykkösillä. Prosessorin täytyy vain todeta kulkeeko virta vai ei. Tämä kerralla tehtävien ratkaisujen, päätelmien – miksi kukin tahtoo tuota prosessorin toimintaa nimittääkin – määrän rajoittaminen kahteen on tehnyt mahdolliseksi tietokoneiden muuttumisen yhä nopeammiksi ja nopeammiksi. Tiedon pienin alkio on bitti, joka kaksilukujärjestelmässä voi saada arvon nolla tai yksi. Bitin tunnuksena on pieni b-kirjain.

Biteistä muodostuu tavu. Tavussa on kahdeksan bittiä ja sen tunnus on iso B-kirjain. Esimerkiksi A on nollilla ja ykkösillä 01000001.

Nykyään miljoonissa ja taas miljoonissa kodeissa on tietokone, jonka tehosta tuskin osattiin muutama vuosikymmen sitten edes uneksia.

Rumilus
Olkoon vaikka kuinka nopea, ei pöytätietokonetta – on se sitten pöydällä tai sen alla – kukaan ole varsinaiseksi kodin kaunistukseksi iljennyt kehua.

Kaikki on muuttumassa, vain nollat ja ykköset jäävät. Suunnittelijoiden ja laitevalmistajien kannattaisi huomata toivottomalta tuntuvaa taistelua käyvä poloinen tietokoneen käyttäjä. Hänen, sananmukaisesti loppukäyttäjän, ongelmiinsa ei paljon ole välitetty puuttua. Kuitenkin tarvittava tieto käyttäjän auttamiseksi on olemassa. Sitä kutsutaan ergonomiaksi.

Paljon on kiinni myös käyttäjästä itsestään. Eihän esimerkiksi jännetuppitulehdus ole mikään tietokonetta kaupasta kotiin seuraava kylkiäinen tai internetin kautta leviävä virussairaus. Siinä tarvitaan myös omaa ahkerointia koneen kimpussa huonossa työasennossa.

Ei sinun tarvitse
Ei sinun tarvitse oppia informaatiotekniikkaa, saati innostua siitä. Useimmille riittää toimiva kone, tekstinkäsittelyohjelma ja internet-yhteys.

Osaava tietokoneen korjaaja tulee toimeen omillaan, kunhan on ensin saanut selvityksen laitteissa ilmenneestä ongelmasta. Joten saat aivan vapaasti päättää, minkä verran perehdyt laitteistoosi. Mitä enemmän tiedät, sitä helpommin pääset itse yli vaikeuksista, joita kyllä tulee vastaan.



Hiiri, 40 v
Hiiren pitkä marssi sadoille miljoonille tietokonepöydille alkoi jo vuonna 1963 USA:sta. Dough Engelbart julkisti tuolloin laitteen, jolle annettiin sen tehtävää täsmällisesti kuvaava nimi: Sijainnin ilmaisin x- ja y-akselin suhteen näyttöjärjestelmälle. Hiiri on siis liki 20 vuotta vanhempi kuin PC eli tämä nykyään kaikkialla käytetty henkilökohtainen tietokone.

Mikä ihmeen hiiri?
Ennen kuin voimme jatkaa, täytyy siis esitellä hiiri. Ei se oikeaa hiirtä paljonkaan muistuta, tietokoneen hiiri. Nimi on toki tuttu, mikä helpottaa. Kun harjoittelet tietokoneen käyttöä, hiirtä et kerta kaikkiaan voi ohittaa. Näppäimistöllä voit toki tehdä lähes kaiken ilman hiirtäkin, mutta Windows (suomeksi Ikkunat) on suunniteltu hiirellä ja näppäimistöllä käytettäväksi.



Miten se toimii?
Hiiren käyttö näyttää varmaan sivusta katsoen aluksi kaoottiselta säntäilyltä ja klikkailulta. Kun maltat katsoa hieman pitempään, alat erottaa yksittäisiä toimenpiteitä. Huomaat, ettei hiiren toimintoja ole montaa ja ettei hiiren liikuttelu olekaan niin sattumanvaraista, kuin miltä aluksi näytti.

Pelkkä hiiren liikuttelu hiirimatolla ei vaikuta mihinkään (Windowsissa on usein poikkeuksia yleiseen sääntöön, niin tähänkin). Osoitin eli nuoli – tekstissä pystypalkki – liikkuu ruudulla, mutta mitään ei varsinaisesti tapahdu. Painikkeet ja rulla antavat hiirelle iskuvoiman. Osoitin kohteen päälle ja klik! niin jo alkaa tapahtua. Näin se käy:

1. Klikkaus vasemmalla eli ykköspainikkeella Paina nopeasti vasen painike eli ykkönen pohjaan ja laske heti irti. Tätä kutsun klikkaukseksi, koska yleensä kuuluu selvä klik-ääni hiiren painiketta käytettäessä. Ykköspainikkeella klikkaus on yleisin hiiren toiminnoista. Se on ruudulla näkyvän painikkeen ja valikkorivin suorituskäsky. 2. Klikkaus oikealla eli kakkospainikkeella. Sama operaatio oikeanpuoleisella painikkeella eli kakkosella täyttää oman tehtävänsä eli avaa kohteen paikallisvalikon.

3. Kaksoisklikkaus eli tupla. Kaksi nopeaa peräkkäistä klikkausta vasemmalla painikkeella on kuvakkeen suorituskäsky.

4. Kohteen vetäminen. Tartu kohteeseen hiiren kakkospainikkeella ja liikuta hiirtä työpöydälläsi. Vetäminen toimii kummalla painikkeella tahansa. Suosittelen vetämistä kakkosella, koska se kysyy, mitä haluat raahatulle tehdä: kopioida, siirtää…

5. Tekstin vieritys. Rullalla voit vierittää tekstiä näytöllä.

Milloin kerta, milloin kaks’?
Klikkaus ja tupla. Milloin käytetään mitäkin?

Esittelyssä luokiteltiin klikkaus painikkeen ja valikkorivin suorituskäskyksi ja tupla vastaavasti kuvakkeen. Jotta tämä asetelma ei olisi liian suoraviivainen, siihen sisältyy lisäys. Kaikki kuvakkeet eivät tarvitse tuplaa. Tehtäväpalkin kuvakkeille kerta riittää. Näihin yksinkertaisiin kuuluvat myös Käynnistä-valikon kuvakkeet.

Käytännössä opit helposti hiiren ominaisuudet. Hiiren käyttäminen on eri asia. Siinä voi olla paljonkin ihmettelemistä ennen kuin saat hankituksi riittävän rutiinin.

Yksinkertainen mutta hankala
Hiiri on itse asiassa varsin yksinkertainen vekotin, minkä kertoo jo sen hintakin. Hiiriä on montaa sorttia, on perinteistä kahdella tai kolmella painikkeella, on rullaa kahden painikkeen välissä, on langatonta (hännätöntä!) hiirtä ja jopa pallonmuotoista, kädessä pidettävää ja vaikka mitä. Yleensä tietokoneen hiiri on tuollainen sämpylän kokoinen, kämmeneen mahtuva.

Hiiren kanssa on monella ongelmia. No, ongelmathan on tehty voitettaviksi.

Tuplaklikkauksen ongelmaa voi auttaa säätämällä kahden klikkauksen välistä aikaa pidemmäksi. Jos oikein tiukille menee, niin saa sen tuplan korvatuksi pelkällä klikkauksella. Sivuseurauksena tulee uusi hankaluus, tuplan jäädessä pois kohteen aktivointi tapahtuu viemällä hiiren nuoli kohteen päälle. Siinä tulee helposti antaneeksi tahattomia käskyjä.

Kohde
Vain yksi on joukosta poissa, nimittäin tieto siitä, mitä ihmettä hiirellä oikein klikkaillaan ja raahataan! Ja mikä on se edellä parikin kertaa mainittu salaperäiseksi jäänyt ”kohde”.

Hiiren alkuperäinen nimi ohjaa oikeaan suuntaan. "Sijainnin ilmaisin", niinhän se nimi alkoi. Näyttöruudun jokaisella pisteellä on oma "osoitteensa". Tämä osoite oli juuri se, mitä tarkoitettiin sanonnalla "x- ja y-akselin suhteen". Näyttöruudulla on pisteitä vaakasuuntaan esimerkiksi 800 ja pystysuuntaan 640.



Kuulostaa vaikealta. Tekniikasta käyttäjän ei tarvitse piitata. Tärkeintä on, että hiiren käyttö itsessään on varsin helppoa. Tai kenelle on, kenelle ei. Hiiri vaatii nimittäin tarkkaa kättä ja kevyttä otetta.

Hiiren toimet kohdistuvat siihen mikä on sen osoittimen alla klikatessasi. Sitä kutsutaan kohteeksi. Kun klikkaat kuvaketta hiirellä, tuo kuvake on silloin kohde. Ihan arkisesti, ilman salaperäisyyttä. Näinhän se on muutenkin: salaperäisyyttä luo tuntemattomuus, käsittämättömyys. Kunnon valaistus/valistus riisuu salaperäisyyden hunnun.

Esimerkiksi tekstissä klikkaus siirtää kohdistimen eli kursorin, Vilkun, siihen paikkaan, missä klikkasit. Sen jälkeen voit alkaa kirjoittaa tähän uuteen kohtaan. Jos osoittimen alla kohteena sattuu olemaan teksturilla kirjoittamasi jutun kuvake, tupla avaa juttusi työpöydälle omaan ikkunaan.

Opintomatka peliluolaan
· Tekemällä oppi tarttuu. Ota hiirestä tukeva ote asettamalla oikea kätesi hiiren päälle niin, että etusormesi on ykköspainikkeella eli vasemmalla ja keskisormesi kakkospainikkeella eli oikealla. (Vasenkätisillä päinvastoin. Hiiren kätisyyden voi vaihtaa Ohjauspaneelissa.) Otteen pitää olla jämäkkä ja rento yhtä aikaa. Varmista, että käsivartesi ja ranteesi on tuettu, muuten tulee kipuja.



· Windowsissa on tarjona erinomainen harjoitus hiiren käyttämiseen, Pasianssi. Avaa Käynnistä-valikko ja sieltä Kaikki ohjelmat, sitten Pelit ja lopuksi Pasianssi. Tuo Pasianssiin päätyvä eteneminen kävisi näinkin pelkistetyllä merkinnällä: Käynnistä | Kaikki ohjelmat | Pelit | Pasianssi.

· Pelaa Pasianssia. Jos säännöt eivät muistu mieleen, klikkaa Ohje Pasianssi-ikkunan valikkoriviltä ylhäältä vasemmalta. Valitse Etsi ohje aiheesta…

Tässä oppaassa ei tarjota oikotietä onneen. Silti on sanottava, että it:n eli informaatiotekniikan jatkuva nopeuttaminen käy turhan kalliiksi. Enimmän osan ajasta hidaskin tietokone odottelee komentoja käyttäjältä. Jos pystyt nopeuttamaan omaa hiiren ja näppäimistön käyttöäsi, tulos on varmasti parempi kuin jos vaihtaisit huippunopean prosessorin vielä huippunopeampaan.

Kuivapesu
Mikäli hiiren pohjassa on perinteinen pallo, ajan mittaan hiiri saattaa ruveta liikkumaan oudon nykivästi. Avuksi ei silloin tarvitse kutsua päivystävää hiirineurologia. Riittää kun avaat pallon lukituksen pyörittämällä palloa ympäröivää salpaa ja puhdistat hiiren sisällä olevat pyörivät osat. Käytä tulitikkua tai vaikka kynnellä rapsuttaisit, mutta herkästi, ei survomalla. Lopuksi puhallat kovaa silmät kiinni hiiren sisään poistaaksesi roskat ja lukitset pallon paikalleen.

Tuntematon näppäimistö
Miten niin tuntematon? Tietokoneessahan on vain kaksi tutulta näyttävää osaa. Näyttö on kuin televisio ja näppis kuin vanhan ajan kirjoituskoneesta. Niin, siltähän se näyttää.

Näppäimet voi jakaa karkeasti kolmeen ryhmään: iso ryhmä vasemmalla on "kirjoituskone", oikealla on "laskin" ja niiden keskellä "välimaasto". Tämä jako sopii avuksi näppäimiä paikallistettaessa, ei juuri muuhun.



Ennennäkemätöntä
Tietokone on tuonut mukanaan joukon lisänäppäimiä kirjoituskoneen perinteiseen asetelmaan. Tällaisia ovat vasemman ylänurkan Esc (englanninkielen sanasta escape = paeta), Control, Alt, AltGr sekä ylärivin F1…F12 (eri tehtäviä ohjelmasta riippuen). Sitten on Enter, joka hoitaa käskyjen toteuttamisen. Nykyisin laitteistoissa on myös Windows-näppäin, joka avaa Käynnistä-valikon (kuten Käynnistä-painikekin) ja valikon kuvalla varustettu Sovellus-näppäin, jonka ainut tehtävä on avata paikallisvalikko. Saman paikallisvalikon saa esiin hiiren kakkosella.

Välimaastossa kaikki on uutta: alhaalla nuolinäppäimet, ylimpänä kolmen näppäimen turha joukko ja keskellä kuutoset, joista löytyy siirtymistä merkitseviä näppäimiä, poistonäppäin sekä Insert. Moni on ihmetellyt, kun tekstiä korjattaessa kone alkaakin syödä kirjaimia. Syyllinen on tämä Insert, joka merkitsee entisen tekstin korvaamista uudella eli päälle kirjoittamista, tavallisen lisäämisen sijasta.

Laskukoneessa, joka ei muuten laske mitään, on näppäimillä merkitystä oikein tuplasti. Jos NumLock-näppäin on päällä, toiminnassa ovat numeronäppäimet ja merkkivalo palaa niiden yläpuolella. Muussa tapauksessa toimivat nuolinäppäinten ja kuutosten kloonit eli välimaaston näppäimille löytyy kaksoiskappaleita. Muitakin kaksosia on: Control, Enter, + ja - sekä Vaihto, joka pohjaan painettuna tuottaa isoja kirjaimia. Onpa Windows-näppäimiäkin kaksin kappalein.

Rivistä riviin
Aloitan katselmuksen näppiksen vasemmasta yläkulmasta. Etenen oikealle ja alas päädyn lopulta ”laskukoneeseen”.

ESC Keskeyttäjä. Jos haluat sulkea, lopettaa kesken, poistua jostain ohjelmasta, näppää kokeeksi Esc, ellei ruudulla ole tarjolla muuta vaihtoehtoa.

F1…F12 Toiminto- eli funktionäppäimet. Käyttö ohjelmakohtaista. F1 antaa usein neuvoja.

PRINT SCREEN / SYSRQ Tulosta näyttö. Tallentaa näyttösi sisällön leikepöydälle. SysRq -toiminto on itse ohjelmoitava.

SCROLL LOCK Käytetään joissakin ohjelmissa.

PAUSE/BREAK Pysäyttäjä, paussi, joissakin ohjelmissa. Lippu + Break näyttää Järjestelmän ominaisuudet.

MERKKIVALOT Valon palaessa kyseinen toiminto on käytettävissä. Jos Num Lock -valo palaa, ”laskukoneen” numeronäppäimet ovat käytössä. Ellei valo pala, käytössä ovat alarivin vaihtoehdot eli Home, End, nuolet… Caps Lock -valon palaessa kirjainnäppäimet tuottavat ISOJA kirjaimia. Scroll Lock:illa on myös oma merkkivalonsa.

KIRJOITUSKONE Suurin osa 59:stä on itsestään selviä. Muut sitäkin tärkeämpiä. Numeroriviltä saat alemmat merkit, kuten numerot 1...0. Ylemmät merkit saat käyttöösi Vaihto -näppäimen avulla. Yhdeksässä numerorivin näppäimessä olevat (+ kolme muuta) kolmannet merkit saat esille Alt Gr -näppäimen kanssa.



ASKELPALAUTIN Siirtää kursoria tekstissä yhden askeleen taaksepäin poistaen alle jäävän merkin, jos sellainen on. Jatkaa toimintaansa, mikäli pidät sitä pohjassa. Varo, ettet tule poistaneeksi mitään tärkeää. Vahingon sattuessa paina Control pohjaan ja näppäile z niin monta kertaa kuin tarvitset. Älä kuitenkaan mene liiallisuuksiin, voi kaatua koko ohjelma. Pitämällä myös z:aa pohjassa saat melko varmasti aikaan pelkkää vahinkoa. Näppäimessä voi olla teksti Backspace tai sen lyhenne, yleisimmin kuitenkin vasemmalle suunnattu nuoli. Näppäin on yleensä muita pidempi.

SARKAIN Taulukoissa ja tekstin muotoilussa siirtää kohdistinta, kursoria määräämäsi mitan eteenpäin. Älä muotoile tekstiä lukuisin välilyönnein saadaksesi esimerkiksi sivun oikeaan laitaan numerosarakkeen. Fontin ja sen pistekoon muutos voi saada tekstisi näyttämään siltä kuin hiiriperhe olisi kulkenut sen yli. Parasta asettaa sarkaimet sopiviin paikkoihin valmiiksi. Se on useissa ohjelmissa mahdollista. Sarkaimen tunnet kahdesta vastakkaisiin suuntiin osoittavasta nuolesta. Nuolten sijasta näppäimessä voi lukea Tab, tarkoittaa tabulaattoria.

ENTER Käynnistää koneelle antamasi käskyn toteuttamisen. Varsinainen Sadanpäämies. Tunnet sen, paitsi suuresta koosta, vasemmalle suunnatusta, varrestaan mutkalle käännetystä nuolesta. Voi siinä lukeakin että Enter. Kaksoisolennossa on ehkä eri merkintä. Sen Toisen Enter:in löydät näppiksen oikeasta alakulmasta.

CAPS LOCK Näppää kerran niin merkkivalo syttyy ja saat pienten sijasta ISOJA kirjaimia. Näppää uudelleen: valo sammuu ja taas tulee pelkkiä pieniä. Jos tarvitset kesken Caps Lock:in toiminnan jonkun pienen kirjaimen, paina Vaihto pohjaan, niin jo tulee pientä. Caps Lock:in tenho ei yllä numeroriville asti, ei vaikka valo kuinka loistaisi. Siellä tarvitaan Vaihto:a tai Alt Gr:ää, mikäli mielit muuta saada kuin pelkkiä perusrivin merkkejä. Caps Lock:in tunnistat näppäimeen kirjoitetusta nimestä.

VAIHTO Pohjassa pidettynä tuottaa ISOJA kirjaimia ja nostaa esiin numerorivin näppäimien ylämerkit. Ero Caps Lock:iin on kahtalainen: Vaihto:a pitää ensinnäkin painaa jatkuvasti jotta sen vaikutus kestäisi ja toiseksi se toimii myös numerorivillä. Näppäimen tunnet ylöspäin suunnatusta leveästä nuolesta. Näppäimessä voi lukea Shift.

CONTROL ja ALT Yhdessä jonkun näppäimen kanssa. Esimerkiksi Control + Alt + Delete tarkoittaa Controlin ja Altin pitämistä pohjassa, kun näppäilet Delete. Vastaavasti Control + Vaihto + Esc avaa Tehtävien hallinnan joka antaa XP:ssä mm. mahdollisuuden sulkea ohjelma joka ei vastaa. Control- ja Alt -näppäinten käytöstä on muita esimerkkejä tämän luvun lopussa. Näppäimissä lukee Ctrl ja Alt. Esimerkkien plussia ei näppäillä.

ALT GR ”Kolmannet merkit” ovat ALT GR:n alaa. Yhteistyökumppaneina on kahdeksan numerorivin näppäintä, < > -näppäin alimman kirjainrivin vasemmasta laidasta ja ¨-näppäin ylimmän kirjainrivin oikeasta laidasta. Näppäimessä lukee Alt Gr ja se löytyy välilyöntipalkin oikeasta päästä.

2 @ ät, miuku, kissanhäntä – sähköpostiosoitteissa 3 £ punta 4 $ dollari 5 euro – ALT GR + e 7 { aaltosulku 1. 8 [ hakasulku 1. 9 ] hakasulku 2. 0 } aaltosulku 2. + \ kenoviiva – tiedosto-osoitteissa – tämä plussa näppäillään ¨ ~ aalto, Windowsin lyhennetyissä tiedostonimissä < > | pystyviiva, tolppa – käskyerotin
 * ALT GR +**

VÄLILYÖNTI Yhden tyhjän merkin verran oikealle. Ohjelmakohtaista muutakin käyttöä on. Space eli Välilyönti on pitkä nimeämätön palkki näppiksen alarivillä.



INSERT Päällekirjoitustila tekstin korjauksessa. Näppäimessä lukee Insert.

DELETE Poistaa tekstissä merkin vilkusta oikealle eli eteenpäin. Jatkaa toimintaansa pohjassa pidettynä. Runsaasti ohjelmakohtaista käyttöä. Voimallinen näppäin, käytä varoen. (Haverin sattuessa kokeile Control + z eli Peruuta. Jos vaikka auttaisi.) Näppäimessä lukee joko Delete tai Del.

HOME Vilkku takaisin tekstirivin alkuun. Mahdollisesti yhdessä Control -näppäimen kanssa siirtää vilkun koko tekstin ensi riville. Näppäimessä lukee Home.

END Vilkku tekstirivin loppuun. Yhdessä Control-näppäimen kanssa siirtää vilkun koko tekstin viimeiselle riville. Näppäimessä lukee End.

PAGE UP ja PAGE DOWN Vilkku näytöllisen verran tekstissä ylöspäin (Up) tai alaspäin (Down). Myös vaihtoehtojen selailussa käyttöä. Niissä lukee joko koko nimi tai PgUp ja PgDwn.

NUOLET Vilkku nuolen osoittamaan suuntaan. Yhdessä Control -näppäimen kanssa tehostettu vaikutus: sana kerrallaan, kappaleen alkuun tai loppuun. Näppäimet erotat suuntanuolesta.

NUM LOCK Valon palaessa toimivat numeronäppäimet, muuten ”Laskukoneen” Suuntanuolet ja muut merkit. Jakomerkki tulostaa näytölle /:n eli kauttaviivan ja kertomerkki *:n. Laskutoimitusten merkkeihin tai alakulman Enter-näppäimeen Num Lock -valo ei vaikuta. ”Laskukone” ei laske mitään!

WINDOWS Avaa / sulkee Käynnistä-valikon. Muuten toimii yhdessä jonkun näppäimen kanssa eli toimintonäppäimenä. Löydät kaksi Windows-näppäintä ”kirjoituskoneen” alariviltä toisena vasemmalta ja kolmantena oikealta. Tunnet ne Windows-viiristä.

SOVELLUS Avaa aktiivisen ikkunan paikallisvalikon. Löytyy oikeanpuoleisen Lippu-näppäimen oikealta puolelta.

Näppärästi näppäimillä
Näppäinkomentoja on eri ohjelmiin runsaasti. Kokeile alla olevan listan tarjouksia ja valitse itsellesi sopivimmat. Ajan mittaan muovaat itsellesi sopivan yhdistelmän hiirtä ja näppistä. Lista on tarkoituksellisen pitkä. Ei näitä kannata päähän päntätä, kunhan kokeilet jonkin aikaa listalta katsoen. Tarpeellinen jää kyllä mieleen, kuten aina.



ALT Aktivoi valikkorivin ALT + valikon nimessä alleviivattu kirjain Suorittaa komennon ALT + ENTER Ominaisuudet ALT + ESC Aktivoi ikkunat vuorotellen ALT + F4 Sulkee aktiivisen ikkunan ALT + PRINT SCREEN Kopioi vastaavasti aktiivisen ikkunan ALT + SARKAIN Ikkunasta seuraavaan ALT + VAIHTO + SARKAIN Ikkunasta edelliseen ALT + VÄLILYÖNTI Järjestelmävalikko ASKELPALAUTIN Askel ylös kansiorakenteessa CONTROL Kopioi ykkösellä vedettäessä CONTROL + + ("laskukoneen" plussa) Sovittaa sarakevälit teksteille sopiviksi, jos osa tekstistä peittyy seuraavan sarakkeen alle CONTROL + a Valitsee kaikki CONTROL + c Kopioi CONTROL + ESC Käynnistä-valikko CONTROL (koneen käynnistys) Näyttää käynnistysvaihtoehdot CONTROL + p Tulostaa CONTROL + s Tallentaa CONTROL + v Liittää CONTROL + x Leikkaa CONTROL + z Peruuttaa edellisen komennon DELETE Poistaa roskikseen ESC Sulkee valikot ja valintaikkunat F1 Paikallisohje F2 Uusi nimi aktiiviselle kansiolle / tiedostolle F3 Etsi (Käynnistä | Etsi) F10 Aktivoi valikkorivin WIN Avaa ja sulkee Käynnistä-valikon WIN + BREAK Oma tietokone | Ominaisuudet WIN + e Avaa resurssienhallinnan WIN + f Etsii tiedostot WIN + m Avatut ikkunat kuvakkeiksi WIN + VAIHTO + m Peruuttaa edellisen WIN + r Käynnistä | Suorita WIN + SARKAIN Tehtäväpalkilla kuvakkeesta toiseen PRINT SCREEN Kopioi koko ruudun näkymän leikepöydälle SARKAIN Valintaikkunassa: seuraava vaihtoehto SOVELLUS Avaa aktiivisen ikkunan paikallisvalikon VAIHTO Siirtää ykkösellä vedettäessä VAIHTO + DELETE Poistaa ohi roskiksen VAIHTO + F10 Paikallisvalikko

Mystinen qwerty
Moni on ihmetellyt, mistä on peräisin kirjoituskoneen - ja tietokoneen - näppäimistön kirjainten järjestys eli se qwertyuiop, sana jota moni on näppiksensä ensimmäiseltä kirjainriviltä ihmetellyt. Tässä vastaus: muinoin käytettiin sellaisia kirjoituskoneita, joissa kukin kirjasin oli pitkän varren päässä, kaikki kirjasimet siistissä, kaarevassa rivissä. Jos konekirjoittajatar (!) oli kovin nopea ja peräkkäin lyödyt kirjaimet lähekkäin siinä jonossa, niin edellinen kirjasin ei ehtinyt palata takaisin paikalleen, ennen kuin seuraava jo iski kohti paperia. Tästähän seurasi kirjoituksen keskeytyminen, kun täytyi irrottaa yhteen juuttuneet kirjasinvarret toisistaan.

Tähän ongelmaan eli liian nopeaan kirjoittamiseen keksittiin tepsivä keino: laitettiin englanninkielen yleisimmin käytetyt kirjaimet erilleen toisistaan, jotta kirjasinvarret eivät juuttuisi toisiinsa. Ehdokkaana uudeksi standardiksi on tarjottu Dvorak-näppäimistöä, ilman tulosta. Ei aina käy niin, että paras voittaa. Saattaa olla pelkkää anekdoottia koko tarina qwerty:n synnystä. Hyvin keksitty, siinä tapauksessa. Näillä eväin uskaltautunet jo tosi toimiin.


 * Seuraavaksi Käyttöjärjestelmä**